Milí čtenáři,
už dlouho mi v hlavě kroužila myšlenka dobrat se toho, jak to doopravdy je s textilními kontejnery a „co za tím vězí“. Přeci jenom už o nich všichni víme, minimálně po Praze jich je požehnaně od různých organizací, některé červené, některé bílé, jiné oranžové. Jsou na parkovištích, u obchoďáků, na sídlištích. Jsou tu s námi jako alternativa popelnic na směsný odpad a čekají na nevyužité oblečení a textil, který do nich lidé vhodí. I my ve FOREWEAR na ně občas odkazujeme ty, kdo nám chtějí věnovat nevyužité oblečení, které nejsme schopni sbírat od jednotlivců. Co jsem ale zjistila od lidí z mého okolí, a vlastně i u sebe, je, že nikdo nemáme přesnou představu, co se s oblečením vhozeným do kontejnerů na textil děje. Kolují různé fámy a nepřesné či zkreslené informace, a těm bych ráda přišla na kloub.
Před rokem jsem se na jedné akce pořádané naší spřátelenou organizací Borůvka seznámila s dvěma sympatickými paními, jedna byla z POTEXU a jedna z TEXTILECO. Obě tyto organizace provozují textilní kontejnery. Chvíli jsme pohovořily, ale na více nebyl čas. Letos jsem si řekla, že nastala správná chvíle a zkontaktovala je.
S rozhovorem souhlasila Lenka Harcubová, jednatelka společnosti POTEX, a její dcera Katka Kučerová, brand manažerka. Potkaly jsme se v kavárně na Budějovické a náš rozhovor doprovázela též Katky dcerka Áďa. Rozhovor, který si zde nyní můžete přečíst, je krapet delší, pomáhá uspořádat myšlenky a informace k tématu textilního odpadu a po jeho přečtení, věřím, dáte za pravdu tvrzení, že textilní kontejnery dávají smysl. Přeji Vám příjemné počtení 😊
Nejprve krátce o POTEXU. Je to ekologicko-charitativní projekt, který se zaměřuje na sběr použitého oblečení, bot, bytového textilu apod., které sbírá od lidí do textilních kontejnerů a odklání je tak z odpadového toku v ČR ve prospěch znovu použití a recyklace. Šetří přírodní zdroje, omezuje vznik skleníkových plynů, poskytuje oblečení potřebným lidem a mimo to věnuje určitou část svých prostředků na finanční pomoc vybraným potřebným organizacím.
Jak Vás napadlo věnovat se tématu znovu využívaní oblečení a jak dlouho už to děláte? Co Vás motivuje a žene kupředu?
Lenka a Katka za POTEX: Model sběru nepotřebného textilu jsme zaregistrovali již před mnoha lety – v Německu a Švýcarsku. Zde nás zaujaly uliční sběry, následně pak sběr prostřednictvím kontejnerů. Naše společnost nastartovala projekt POTEX před cca 10 lety. Cesta byla zpočátku velmi trnitá, dnes obsluhujeme cca 530 nádob na území Prahy a okolí. Velkou motivací pro nás všechny v POTEXu je to, že děláme službu pro lidi, pro město a pro životní prostředí tím, že odkláníme textil z odpadového toku. Chceme být prostě nejlepší!
Kolik lidí zaměstnáváte? Kolik z nich se stará o kontejnery, kolik jezdí auty, kolik třídí?
Lenka a Katka za POTEX: Zaměstnáváme 10 lidí na HPP (jednatelka, technický manažer, office manažerka, brand manažerka, 6 řidičů) + pár lidí na občasnou výpomoc. Máme 4 posádky, 4 vozidla. Kontejnery vybíráme 1-2 x týdně, dle jejich naplněnosti. Provádíme pravidelné kontroly exponovaných míst, vše fotograficky dokumentujeme. Mimo to jedna z posádek ještě myje kontejnery a kontroluje technický stav – to se děje vždy o víkendech. Tři lidé ve svém volném čase třídí oděvy dle potřeb a požadavků neziskových organizací.
Jaké výsledky máte za sebou? Např. počet kontejnerů, sebraných kg oblečení, znovu využitého oblečení, kg odpadu v kontejnerech, hmotné i finanční dary.
Lenka a Katka za POTEX: Provozujeme 527 kontejnerů. Za rok 2017 jsme sebrali 2 242 264 kg oblečení. Oblečení vytříděné a na míru připravené dle konkrétních požadavků pro neziskové organizace činilo 5 296 kg (na získání tohoto množství je potřeba cca 10násobek oblečení). Cca 90 – 98 % sesbíraného oblečení jde dále do neziskových organizací nebo na recyklaci/downcyklaci. Cca 2 -10 % tvoří odpad, který je nutné zlikvidovat, jelikož oblečení je kontaminované či úplně nevhodné k dalšímu využití. Tento odpad za rok 2017 tvořil 52 410 kg. Finanční dary, které jsme poskytli za rok 2017, byly v částce 819 962 Kč.
Jak je to s dalším prodejem oblečení z kontejnerů do second handů?
Lenka a Katka za POTEX: POTEX nevlastní žádné obchody a ani s žádnými second handy nespolupracuje a nikdy nespolupracoval. Lidé si často představují, že to, co vhodí do kontejneru, někdo prodá. Je to velmi častá myšlenka. Situace je ve skutečnosti taková, že převážná většina oblečení z kontejnerů je v již takovém stavu, že by si ho nikdo v Evropě (a ani v Čechách) již nekoupil. Často jsou to oděvy z pozůstalostí – staré více než 50 let, znečištěné, zapáchající, také věci silně poškozené a rozbité. Toto oblečení už je bohužel jen odpad, který musí být zlikvidován. Většina vhozeného oblečení tedy velmi dobře poslouží lidem v nouzi, ale na běžné nošení už to moc není. Oblečení může také, po určitém zpracování, posloužit jako izolační nebo čistící materiál nebo třeba jako výplně do autosedaček. Z části oděvů něco tvoříme s dětmi na akcích jako je např. Den země – snažíme se je přitom také trošku ekologicky vzdělávat. Pustili jsme se také do prvních krůčků k drobné upcyklaci.
Kdo použitelné oblečení od vás vykupuje?
Lenka a Katka za POTEX: POTEX spolupracuje s velkou třídírnou v Itálii, která má v tomto oboru zkušenosti již po několik generací. Dále se společností v Maďarsku a na Ukrajině. Tyto třídírny disponují kapacitami, díky kterým jsou schopny oblečení třídit do desítek sort a připravovat je pro následnou recyklaci (pracují na ploše 5000 metrů čtverečních a větší a mají cca 100 zaměstnanců). Zároveň mají i historicky blíže k obchodu s Afrikou, dlouholeté vazby na recyklační společnosti v Asii apod.
Ilustrační foto z velké třídírny (nikoli však od Partnera POTEXu), která neustále zpracovává ohromné množství oblečení, zdroj textilní třídírna SOEX USA
http://soex.sptest01.com
Kam do třetích zemi například oblečení dále přes třídírny putuje?
Lenka a Katka za POTEX: Jedná se především o Jižní Afriku nebo Pákistán. Oblečení, které putuje do Afriky, lidé nosí. Mnoho lidí si na dováženém oblečení vybudovalo své podnikání. Oblečení buď prodávají dalším obyvatelům, tak jak přijde, nebo ho přešívají podle vlastních návrhů. Je to pro ně často jediná možnost, jak se dostat k pěknému a zajímavému oblečení. Nové oblečení si nemohou dovolit.
Afrika dlouhodobě uvažuje o zákazu dovážení second-handového oblečení. Vláda by ráda, aby Afrika měla svůj vlastní oděvní průmysl. Běžní obyvatelé jsou ale většinou proti tomuto zákazu. Je to z důvodu, že si nové oblečení ze svých platů nemohou dovolit. To je věc jedna. Věc druhá je ta, že textilní průmysl v Africe nyní neexistuje. Nejsou tam vyučení návrháři, krejčí a švadleny.
Zákaz by tedy neměl přijít najednou, ale postupně, v době kdy již bude textilní odvětví alespoň trochu vybudováno a bude schopno vyrábět výrobky za ceny, které jsou pro obyvatele přijatelné.
Další ilustrační foto z velké třídírny (nikoli však od Partnera POTEXu), zdroj textilní třídírna SOEX USA http://soex.sptest01.com
Spravovat kontejnery na textil není určitě žádná legrace. Napadnou vás nějaké zajímavé příhody s kontejnery?
Lenka a Katka za POTEX: V kontejnerech se občas dají najít i velmi pikantní kousky. Úsměvná byla historka, kdy nám volala paní, která si omylem do kontejneru vhodila s taškou oblečení i zuby. Naštěstí zavolala hned a bylo možné jí zuby ještě vrátit. Druhou nezapomenutelnou příhodou bylo, když jiná paní vhodila do kontejneru plyšovou opici své 3leté dcerky, ale ta si to po určité době rozmyslela a chtěla ji zpátky. Kontejner už byl ale čerstvě vybrán a opička se právě vezla na korbě auta. Podotýkám, že na korbě bylo cca 300 pytlů! Ovšem řidič Tomáš, který má také malou dcerku, si dal tu práci a ještě tentýž večer cestou domů opičku předal 😊
Můžete uvést příklad dvou organizací, které podporujete a jakou konkrétní formou pomoci?
Lenka a Katka za POTEX: Organizace podporujeme buď finančně nebo na míru vytříděným ošacením a dodaným přesně podle konkrétního požadavku.
Oblečením podporujeme např. Naději, která svým klientům poskytuje sociální šatník. Je možné, aby si tam člověk bez domova přišel vyprat nebo případně vybrat oblečení, které nutně potřebuje k přežití. Do Naděje např. chodí pán, který má zaměstnání, vždy je upravený a stará se o sebe, ale má tak malý plat, že si nemůže dovolit bydlení a je stále na ulici. Pro něj a mnoho ostatních je existence takovéto pomoci životní nutností. Dále oblečení dostávají: Centrum sociálních služeb Praha, Progressive, Sananim, sociální projekt Comeback Charity shop.
Finančně podporujeme např. Klokánek Chabařovická. To je typický příklad neziskové organizace, která potřebuje více peníze než oblečení. Děti z dětských a podobných domovů jsou už takto postiženy svou tíživou situací. Pokud by ještě měly chodit v oblečení, které je často po dvou a více dětech, jejich situaci by to rozhodně nezlepšilo. Proto je podporujeme finančně, kdy je možné děti poslat na výlet, koupit pomůcky do školy, zaplatit obědy apod. Dále finančně podporujeme: Pomocné tlapky, Pro Contact, Linku bezpečí, Kapku Naděje a Nadaci Naše dítě, Kočičí oči Kolín.
Znáte se s Borůvkou o.p.s. a charitativním obchůdkem Koloběh, který podporujeme za FOREWEAR? Spolupracujete nějak?
Lenka a Katka za POTEX: S Veronikou Moudrou z Borůvky jsme se potkaly již před 3 lety a byla to „láska na první pohled“. V prvních fázích jsme darovali obchůdku Koloběh vytříděné oblečení, pak se ale naše spolupráce posunula spíše do ekonomické roviny. Byli jsme partnery dobročinné aukce, dále jsme jejich švadlenkám zakoupili nový šicí stroj a letos jsme partnerem Borůvky při příležitosti 20letého výročí založení.
Něco o vás: Co vás na této prací baví a co vás štve? Co rády děláte ve volném čase?
Lenka a Katka za POTEX: Na naší práci je nejlepší, že v ní vidíme smysl. Nejen, že oblečení nekončí na skládkách a najde ještě jiné využití, ale zároveň takto můžeme pomáhat i méně šťastným občanům. Úžasní jsou také všichni lidé ze spolupracujících neziskovek. Jejich nadšení a zápal jsou nakažlivé.
Často nám zůstává rozum stát nad lidmi, kteří do kontejnerů hází odpadky a tím znehodnocují celý jeho obsah, případně záměrně kontejnery ničí. Zároveň je únavné neustále obhajovat naši činnost u lidí, kteří si nedovedou představit, kolik je za stavbou a péčí o kontejnery práce a kolik je s tím spojeno nákladů. Někdy se také setkáváme s překážkami od městských částí, kdy postavit kontejner díky byrokracii může trvat i několik let.
Jaké jsou vaše další plány, kam se chcete s firmou posunout, na co se zaměřit?
Lenka a Katka za POTEX: Hodně se nyní vzděláváme v oblasti cirkulární ekonomiky a udržitelnosti. Snažíme se stále hledat nové partnery, se kterými bychom mohli recyklaci posunout dál. Existuje již několik nadějných projektů, které by recyklaci textilu posunuly na novou úroveň. Zatím je to ale jen v některých Severských státech a Americe. Naději ale neztrácíme!
Vidíte možnost budoucí spolupráce s FOREWEAR na vyrobení recy věcí pro POTEX?
Ano, zamyslíme se nad obaly na knihu a zápisníky s kapsami, které bychom použili jako dárky pro naše partnery z městských částí i obchodních center.
Děkuji velmi pěkně za rozhovor a všechny poskytnuté informace. Držíme palce recyklaci a dalšímu využití starého textilu všemi možnými cestami.
Kontejnery POTEX najdete na těchto místech:
http://www.recyklujemetextil.cz/kde-najdete-kontejnery
Tento rozhovor byl k tématu textilních kontejnerů. Další organizace, které se zabývají provozováním textilních kontejnerů jsou např. Diakonie Broumov a Červený kříž.
Chcete si doplnit informace o tom, co též souvisí se světem oblečení a módy? Jak funguje módní průmysl, jak je to s rychlými hadry v řetězcích, co je fast vs. slow fashion, jak na to reagujeme my všichni, kteří se snažíme „hacknout“ konzum v této společnosti organizováním bazárků, swapů, nekupovat ale swapovat a recyklovat? Doporučuji Vám tuto knížku Příběh skříně, myslím, že Vám její autorka Veronika Blabla Hubková změní pohled na (Vaše) oblečení.
A nezapomeňte sledovat náš Facebook, kam dáváme všechny aktuality a zprávy o akcích s oblečením, které spoluorganizujeme.
#nekupujiswapuji #slowfashion #forewear #pribehskrine #udržitelnost #recyklace #textilnikontejnery #kontejnerynatextil